Utgravningen som ble utført i Calle Postigo de Abades for å montere kranen i forbindelse med arbeidet med det nye taket, avdekket biter som nå daterer byens historie tilbake til kobberalderen, og ikke til yngre bronsealder
Enda viktigere enn å grave mye, er det å grave på rett sted. En læresetning som arkeologer kjenner altfor godt. En av disse ekspertene gjentar stadig denne setningen takket være den siste tidens hendelser. Arkeologen det er snakk om, Juan de Dios Ramírez, har ledet utgravningene ved katedralen i Malaga i nesten ti år, og han har kommet over en oppsiktsvekkende avsløring om Malagas historie. I en utgravning på bare syv kvadratmeter i Calle Postigo de Abades for å installere kranen til arbeidet på taket av Malagas hovedkirke har de funnet de eldste levningene som noen gang er funnet i byen. De er 5000 år gamle, noe som plasserer byens bosetting tusen år tilbake i tid, til kalcolittisk tid eller kobberalderen (etter neolittisk tid og før bronsealderen).
![](https://spania.no/wp-content/uploads/2024/08/arkeologi-malaga.webp)
«Til nå har de eldste restene av byen vært fra yngre bronsealder og ble funnet langt fra sentrum, i bydelen Trinidad i den såkalte bosetningen San Pablo, mens det vi har funnet ved foten av katedralen er mye eldre, siden det er fra begynnelsen av det tredje årtusen f.Kr. og vi snakker om et viktig sprang tilbake i tid for opprinnelsen til Malagas okkupasjon», forklarte Ramírez uten å legge skjul på sin ‘begeistring’ over at denne nyheten har endret Malagas historie. Det er helt klart en transcendental informasjon som vil tvinge oss til å omskrive fortiden vår, men det stopper ikke der.
Den lille utgravningen for å skaffe et nytt tak til katedralen har blitt overskygget av denne omskrivningen av Malagas historie. Dette siste, tilfeldige arkeologiske funnet har også gjort det mulig for oss å lese hvordan byen har utviklet seg fra forhistorisk til senere fønikisk, romersk, bysantinsk og middelaldersk okkupasjon med oppdagelsen av disse tidligere levningene. Mer enn noen gang kan man si at dette var Malagas gamle bydel. Faktisk den eldste.
![](https://spania.no/wp-content/uploads/2024/08/islam-malaga.webp)
Denne store historiske reisen ble muliggjort av at utgravningene kunne gå fire og en halv meter ned, noe som gjorde det mulig å få en stratigrafi (studiet av lag av bergarter som er dannet av vulkansk aktivitet) fra kalcolittisk tid til i dag.
Fra øverst til nederst ble restene av et islamsk hus og keramikk fra almohad-perioden avløst av tidligere spor med rester av bysantinske lagerbygninger og romerske konstruksjoner, hovedsakelig fiskesaltingstanker som dem som er funnet i hele dette området fra Calle Alcazabilla og det romerske teateret, selv om det også er funnet gulvfliser med utskårne inskripsjoner som for tiden studeres.
«Under romertiden i Malaga ble hele byen en fiskefabrikk i den nedre keisertiden, så for å bygge karene brukte de et sterkt fundament som ødela det som lå under. Det som er bra med denne utgravningen, er at det ble funnet et par tilstøtende rom uten bassenger, noe som gjorde det mulig for oss å bore oss nedover og finne rester fra punisk, fønikisk og til slutt kalcolittisk tid», forklarer Juan de Dios Ramírez.
Fra monumental til informativ
I forlengelsen av denne tidslinjen gir de fønikiske levningene også relevante data om byen, med en overflod av gresk keramikk som bekrefter Malagas rolle som handelssentrum i Middelhavet fra 600-tallet f.Kr., i tillegg til de mer monumentale restene av opp til to meter høye veggheng som kan dateres tilbake til 700-tallet f.Kr.
På neste nivå, på fire og en halv meters dyp, og takket være at dette området ikke var ødelagt av de romerske fiskebassengene, ble de mest avslørende restene av denne utgravningen nær katedralen funnet: originale brikker fra den kalcolittiske perioden som aldri før hadde blitt dokumentert i Malaga by. Tidligere studier plasserer byens opprinnelse til begynnelsen av det tredje årtusen f.Kr. (for 5000 år siden), og arkeologien har avdekket håndlaget keramikk, polerte skåler, tallerkener, fat, boller, halvglaserte forrådskrukker og andre kjøkkengjenstander.
Ifølge katedralens arkeolog, Juan de Dios Ramírez, var kobberalderfolket kjent for å være på farten, selv om dette funnet tyder på «en liten bosetning på det som den gang var katedralens odde, som vendte ut mot havet og var et interessant sted fra et maritimt og fiskerimessig synspunkt som et område for fangst av ressurser, et velutformet område som senere også ble okkupert av fønikerne på grunn av sin strategiske beliggenhet».
«Fra nå av må vi tilbake til for 5000 år siden for å snakke om den første okkupasjonen av Malaga», sier Ramírez. Han håper likevel at denne lille smakebiten på byens «nye» historie vil gi oss enda flere data og oppdagelser: «Vi har fortsatt mye hardt arbeid foran oss med å undersøke alle disse funnene.»
Du trenger bare å gå inn i rommet i katedralen som huser levningene og se på bordene som er fylt med hundrevis av gjenstander fra ulike perioder – noen av dem er allerede satt sammen slik de er komplette – for å få en idé om hvilke hemmeligheter som ennå ikke er avslørt i denne arven etter våre eldste forfedre.